![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
Rezumat articol ediţie STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI În partea de jos este prezentat rezumatul articolului selectat. Pentru revenire la cuprinsul ediţiei din care face parte acest articol, se accesează linkul din titlu. Pentru vizualizarea tuturor articolelor din arhivă la care este autor/coautor unul din autorii de mai jos, se accesează linkul din numele autorului. |
|||||||
STUDIA HISTORIA - Ediţia nr.2 din 2012 | |||||||
Articol: |
CAZURILE MARIN VĂRZARU ŞI STOIAN BURUIANĂ. CULTURĂ MEDICALĂ ŞI CULTURĂ ŢĂRĂNEASCĂ LA MIJLOCUL SECOLULUI AL XIX-LEA ÎN PRINCIPATE / MARIN VĂRZARU AND STOIAN BURUIANĂ CASES. MEDICAL CULTURE AND PEASANT CULTURE IN THE MIDDLE OF THE 19TH CENTURY IN PRINCIPALITIES. Autori: . |
||||||
Rezumat: Cazurile Marin Vărzaru şi Stoian Buruiană. Cultură medicală şi cultură ţărănească la mijlocul secolului al XIX-lea în Principate. Studiul analizează raporturile dintre cultura ţărănească şi cultura savantă în a doua jumătate a secolului al XIX-lea. Analiza se face prin intermediul a două studii de caz: anchetele autorităţilor sanitare asupra activităţii a doi vindecători empirici: Marin Varzaru (care pretindea că vindecă turbarea) şi Stoian Buruiană (vindecă alienaţia mintală). Cele două studii de caz dovedesc relaţiile complexe şi uneori ambigue dintre autorităţi şi vindecătorii populari pentru că dacă Marin Vărzaru care sigur nu vindeca turbarea ajunge să fie recompensat de autorităţi cu o sumă consistent de bani, Stoian Buruiană ai cărui pacienţi se declară în marea lor majoritate vindecaţi, pierde dreptul de a mai “practica meseria”. Prin intermediul acestor două studii de caz, dar şi a altora prezentate, demonstrăm că medicalizarea societăţii româneşti în primele decenii de după mijlocul secolului al XIX-lea se rezumă doar la corpul medical. Cuvinte-cheie: modernizare, cultură ţărănească, cultură savantă, medicalizare |
|||||||
![]() |
|||||||