![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
Rezumat articol ediţie STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI În partea de jos este prezentat rezumatul articolului selectat. Pentru revenire la cuprinsul ediţiei din care face parte acest articol, se accesează linkul din titlu. Pentru vizualizarea tuturor articolelor din arhivă la care este autor/coautor unul din autorii de mai jos, se accesează linkul din numele autorului. |
|||||||
STUDIA PHILOLOGIA - Ediţia nr.3 din 2004 | |||||||
Articol: |
RECENZII - GRAMATICA ITALIANĂ. ITALIANA COMUNĂ ŞI LITERARĂ DE LUCA SERIANNI CU COLABORAREA LUI ALBERTO CASTELVECCHI; TRADUCERE DE ELENA PÎRVU, CLUJ-NAPOCA, EDITURA ECHINOX, 2004. Autori: MARIANA ISTRATE. |
||||||
Rezumat: Ca orice manual de gramatică, cel publicat în italiană în 1989, la UTET LIBRERIA, şi tradus în româneşte de Elena Pîrvu, conceptualizează un ansamblu de reguli cu privire la modificarea formei cuvintelor şi la îmbinarea lor în propoziţii. Chiar dacă sistemul gramatical are un caracter închis şi inovaţiile se petrec de-a lungul unor perioade de timp îndelungate, o normă gramaticală se impune până la urmă, pentru că limba este un organism dinamic, în corelaţie cu realitatea înconjurătoare şi cu gândirea umană. Observarea tendinţelor din limbă, consemnarea uzului şi stabilirea legilor revine gramaticilor, dar înţelegerea şi aplicarea normelor lingvistice ţine de respectul faţă de noi înşine şi faţă de cei cu care comunicăm pentru că, aşa cum se afirmă în prefaţa unei alte faimoase gramatici, aceea a lui S. Battaglia şi V. Pernicone, din 1968: „la grammatica è una forma di educazione morale, d’interiore disciplina: forse la meno consapevole, ma certo la più essenziale e durativa […] La coscienza della grammatica, vale a dire della lingua nella sua particolare struttura, ci unisce alla società di cui facciamo parte, e nello stesso tempo ci consente di essere noi stessi e di rivelarci nella nostra più vera condizione” (p. VI). Tocmai de aceea studiul gramaticii ţinteşte spre perfecţionarea continuă a instrumentelor şi formelor de exprimare dintr-o limbă. Lucrarea pe care o supunem atenţiei realizează o expunere panoramică a sistemului limbii italiene, ca organism viu, şi se adresează atât cititorului italian, cât şi celui străin, doritor să-şi îmbunătăţească cunoştinţele în acest domeniu. | |||||||
![]() |
|||||||