![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
Rezumat articol ediţie STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI În partea de jos este prezentat rezumatul articolului selectat. Pentru revenire la cuprinsul ediţiei din care face parte acest articol, se accesează linkul din titlu. Pentru vizualizarea tuturor articolelor din arhivă la care este autor/coautor unul din autorii de mai jos, se accesează linkul din numele autorului. |
|||||||
STUDIA PHILOSOPHIA - Ediţia nr.2 din 2002 | |||||||
Articol: |
RECENZII - ARON GURWITSCH, SCHIŢĂ A FENOMENOLOGIEI CONSTITUTIVE, PARIS, VRIN, 2002, P. 418 / ARON GURWITSCH, ESQUISSE DE LA PHÉNOMÉNOLOGIE CONSTITUTIVE, PARIS, VRIN, 2002, 418 P. . Autori: DORU C. STICLEŢ. |
||||||
Rezumat: Cartea pe care avem ocazia să o prezentăm aici are în spate o istorie de mai mult de 50 de ani. În condiţiile exilului său francez, Aron Gurwitsch (1901-1972) ţine, în calitate de asociat al Institutului de Istorie a Ştiinţelor al Sorbonei, o serie de conferinţe cu caracter introductiv în fenomenologie. În acelaşi an, 1937, începe să lucreze la “Schiţa fenomenologiei consti¬tutive”, dezvoltând mai pe larg ideile prezente în conferinţele amintite. Istoria turbulentă a acelor ani a împiedicat însă publicarea ei, ea rămânând în faza de corectare. Odată cu înfrân¬gerea Franţei, drumul exilului îl duce pe Gurwitsch în S.U.A., unde devine, împreună cu Alfred Schütz, un adevărat întemeietor de şcoală fenomenologică. Fostul său elev american, Lester Embree, descrie pe larg în a sa introducere circumstanţele care au făcut ca “Schiţa…” să rămână aproape uitată în fondul Gurwitsch de la Universitatea Duquesne, S.U.A. Astfel publicarea ei în 2002, la Vrin, reprezintă un veritabil eveniment editorial. Ea se dovedeşte valoroasă nu doar prin ideile pe care le cuprinde, ci şi prin lumina care o face în “pre-istoria” fenomenologiei franceze (ştiută fiind influenţa exercitată de Gurwitsch asupra lui Merleau-Ponty). Aici găsim totodată în gestaţie ideile ce vor face cunoscută în domeniul fenomenologiei “Teoria câmpului conştiinţei” (1957). | |||||||
![]() |
|||||||