![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
Rezumat articol ediţie STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI În partea de jos este prezentat rezumatul articolului selectat. Pentru revenire la cuprinsul ediţiei din care face parte acest articol, se accesează linkul din titlu. Pentru vizualizarea tuturor articolelor din arhivă la care este autor/coautor unul din autorii de mai jos, se accesează linkul din numele autorului. |
|||||||
STUDIA PHILOLOGIA - Ediţia nr.2 din 2022 | |||||||
Articol: |
POATE VORBI SUBALTERNUL NON-UMAN? DESPRE NEDREPTATE CU AJUTORUL PAPAGALILOR, PINGUINILOR ȘI MACAU-ILOR ALBAȘTRI / CAN THE NON-HUMAN SUBALTERN SPEAK? ADDRESSING INJUSTICE THROUGH PARAKEETS, PENGUINS AND BLUE MACAWS. Autori: SUTIRTHO ROY. |
||||||
Rezumat: DOI: 10.24193/subbphilo.2022.2.13 Article history: Received: 16 February 2022; Revised: 1 May 2022; Accepted: 6 May 2022; Available online: 30 June 2022; Available print: 30 June 2022 pp. 227-250 VIEW PDF FULL PDF Rezumat: Poate vorbi subalternul non-uman? Despre nedreptate cu ajutorul papagalilor, pinguinilor și macau-ilor albaștri. Animalele antropomorfe fac parte din imaginarul uman de pretutindeni și din toate timpurile, formând un spațiu liminal ce oferă amplitudine narațiunilor eco-critice în care animalele antropomorfe propun o contra-privire asupra activităților umane și asupra nedreptății în mediul înconjurător. Scopul studiului de față este să analizeze personajele din Rio, Happy feet și Delhi Safari, pentru a evidenția modul în care animalele vorbitoare din cele trei filme de animație exprimă preocupări în privința mediului, și pentru a contura factorii lingvistici care reglementează dinamica relațiilor de putere, acțiune, și grijă. Articolul discută filmul Delhi Safari, care se concentrează asupra vorbirii umane a personajelor non-umane pentru a da glas suferințelor lor în fața autorității umane. În același timp, lucrarea dorește să circumscrie încercările umane de a vorbi cu păsările di Rio și să ofere o incursiune în însăși ideea de animale aflate în pericol ca fiind specii de companie. De asemenea, trece de la modurile de comunicare lingvistică la a analiza mesajele narative și meta-narative transmise de pinguinii dansatori din Happy Feet. În fine, articolul dorește să discute uzul și abuzul grijii, atât de către oameni cât și de către non-umani, să ofere o perspectivă asupra antropocentrismului implicit într-o astfel de prezentare, și să ia în considerare posibilitatea unei forme cu adevărat post-umane de etică a mediului. Cuvinte-cheie: eco-critică, postumanism lingvistic și de mediu, post-antropocentrism, non-uman, studii critice despre animale, semiotică, zonă de contact
|
|||||||
![]() |
|||||||