![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
Rezumat articol ediţie STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI În partea de jos este prezentat rezumatul articolului selectat. Pentru revenire la cuprinsul ediţiei din care face parte acest articol, se accesează linkul din titlu. Pentru vizualizarea tuturor articolelor din arhivă la care este autor/coautor unul din autorii de mai jos, se accesează linkul din numele autorului. |
|||||||
STUDIA PHILOSOPHIA - Ediţia nr.3 din 2010 | |||||||
Articol: |
SPAŢII ALBE. ANARHITECTURĂ FĂRĂ MANIFESTARE / DES ESPACES BLANCS. ANARCHITECTURE SANS MANIFESTE. Autori: EMILIAN CIOC. |
||||||
Rezumat: Spaţii goale. Anarhitectura fără Manifest. Teoriile critice contemporane ale spaţiului cît şi experimentele arhitecturale singulare admit o incursiune pentru reînnoirea celor mai importante modalităţi în care proiectarea spaţiului este elaborată conceptual, realizată factual, şi percepută social. Urmărind să surprindă posibilitatea şi sensul unei intervenţii creative în practicile corelate spaţiului, articolul îşi propune să retraseze modul în care modernitatea determină relaţia dintre producţia arhitecturală şi politică. Principalul motiv e acela că această succesiune a argumentului permite o definiţie mult mai exactă a transformărilor ce compun experienţa actuală şi mai ales modalităţile în care practicile creative comune abandonează complet preocupările existenţiale şi politice. Susţinem că o înţelegere particulară a anarhitecturii în termeni ontologici ar putea aduce o nouă perspectivă asupra manifestărilor creative arhitecturale. Anarhitectura, aşa cum noi o înţelegem, se interpune logicii manifestelor, ceea ce o distinge de arhitectura protestatară. În sprijinul ideii conform căreia spaţiile experimentate sînt mai mult decît simple prezenţe reificate, implicate cum sînt în trasarea şi determinarea sensului, abordarea noastră nu este una prescriptivă ci, chiar din contră, încearcă să construiască în mod empiric orientări minimale pentru gîndire şi practică. Cuvinte-cheie: creativitate, an-arhitectură, politică, inginerie socială |
|||||||
![]() |
|||||||