![]()
AMBIENTUM BIOETHICA BIOLOGIA CHEMIA DIGITALIA DRAMATICA EDUCATIO ARTIS GYMNAST. ENGINEERING EPHEMERIDES EUROPAEA GEOGRAPHIA GEOLOGIA HISTORIA HISTORIA ARTIUM INFORMATICA IURISPRUDENTIA MATHEMATICA MUSICA NEGOTIA OECONOMICA PHILOLOGIA PHILOSOPHIA PHYSICA POLITICA PSYCHOLOGIA-PAEDAGOGIA SOCIOLOGIA THEOLOGIA CATHOLICA THEOLOGIA CATHOLICA LATIN THEOLOGIA GR.-CATH. VARAD THEOLOGIA ORTHODOXA THEOLOGIA REF. TRANSYLVAN
|
|||||||
The STUDIA UNIVERSITATIS BABEŞ-BOLYAI issue article summary The summary of the selected article appears at the bottom of the page. In order to get back to the contents of the issue this article belongs to you have to access the link from the title. In order to see all the articles of the archive which have as author/co-author one of the authors mentioned below, you have to access the link from the author's name. |
|||||||
STUDIA PHILOLOGIA - Issue no. 3 / 2001 | |||||||
Article: |
DISSOCIATIONS IN CONTEMPORARY VOCABULARY. Authors: C. MILAS. |
||||||
Abstract: Neologizarea vocabularului este un proces neîntrerupt. Pentru a ne convinge de această realitate este suficient să aruncăm o privire asupra tabloului constituirii în timp a structurii etimologice a vocabularului limbii române (MACREA, 1961). Continuitatea obiectivă a inovării lexicale cunoaşte însă perioade în care racordarea culturii româneşti la cea universală dobândeşte ritmuri mai intense. Contactele directe sau indirecte cu alte culturi se multiplică în timp şi inevitabil, se diversifică. Consecinţa firească, perpetuu iterată, este neliniştea straturilor sociale instruite cauzată de avalanşa cuvintelor străine. De aici derivă reacţia protestatară care, deşi uneori a fost şi rămâne exagerată, este parţial motivată de tradiţia lingvistică, împotriva neologismelor. De obicei, protestatarii au o atitudine ambiguă – evident neconştientizată - uitând că ei înşişi, în sfera proprie de activitate introduc neologismele necesare desfăşurării normale şi a viabilităţii aceste activităţi. Neologizarea nu constituie un proces omogen. El este obiectiv, dar un atare carecter nu împiedică gradualivarea procesului şi o selecţie a cuvintelor efectuată şi o selecţie a cuvintelor efectuată de vorbitorii limbii. Percepţia mobilităţii vocabularului este veche, dar cristalizarea şi teoretizarea ei ştiinţifică s-a conturat mai târziu şi se âmpleteşte cu procesul dezvoltării limbii literare şi cu activitatea de cultivare a acesteia. Continuarea sau istoricitatea preocupărilor legate de aspectele neologiei este surprinsă relativ coerent de o serie de cercetători (IVĂNESCU, 1980, 649 şi urm.), iar aspectele punctuale sunt comentate de toţi cei care au fost interesaţi de vocabularul limbii şi de evoluţia limbii române literare. În conformitate cu nivelul dezvoltării limbii literare din prima jumătate a secolului al XIX-lea, învăţaţii vremii erau preocupaţi cu precădere de aspectele privind adaptarea neologismelor străine. | |||||||
![]() |
|||||||